Dobrý den, náš nový zaměstnanec má přednost. i nepřednost. exekuce. Zároveň nám oznámil, že chce od zaměstnavatele posílat bývalé manželce výživné na 2 nezl.děti, na což má soudní rozhodnutí, kde souhlasí s měs. výživným 6500,-- na obě děti. Já zaměstnanci odečtu normálně z platu exekuce a z čisté částky, která by mu šla na účet, odečtu ty alimenty a pošlu je manželce? Děkuji.
Dobrý den,
takto postupovat nemůžete. Přednostní a nepřednostní exekuce jsou srážkou stanovenou zákonem. Naopak výživné stanovené pouze soudním rozhodnutím (nikoli výkonem rozhodnutí soudu či exekučním příkazem) je záležitostí zaměstnance. Ostatně zaměstnavatel mu v tomto případě po provedení srážek, mimo nezabavitelnou částku na povinného, ponechává i nezabavitelné částky na vyživované osoby. Zde na obě nezletilé děti. Zaměstnanec má i po rozvodu vyživovací povinnost vůči svým potomkům, kteří nejsou schopni se sami živit. Společná domácnost nerozhoduje.
Poznámka: Je-li naopak výživné vymáháno exekučně (exekuční příkaz nebo soudní výkon rozhodnutí), nezabavitelná částka se na tyto děti neuplatní, protože zaměstnavatel sám provede srážku výživného a není důvod nechávat zaměstnanci nezabavitelnou částku na vyživovací povinnost dětí.
K zodpovězení dotazu jsou důležité dvě otázky:
1. Musí zaměstnavatel dohodu o výživném akceptovat?
V ustanovení § 2045 zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník je uvedeno, že dluh lze zajistit dohodou věřitele a dlužníka o srážkách ze mzdy nebo platu, z odměny ze smlouvy o výkonu závislé práce zakládající mezi zaměstnancem a zaměstnavatelem obdobný závazek nebo z náhrady mzdy nebo platu. Nejde-li o srážky podle věty první k uspokojení práva zaměstnavatele, je třeba k uzavření dohody PŘEDCHOZÍHO SOUHLASU zaměstnavatele.
Se srážkou na výživné v podobě dohody tedy musí zaměstnavatel souhlasit, což se v praxi obvykle nedoporučuje. Zaměstnanec si bude výživné platit sám, ostatně ponecháváte mu k tomu i nezabavitelnou částku na obě děti.
2. Lze srážet nad rámec zákona?
Zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce v ustanovení § 148 říká, že srážky ze mzdy smějí být provedeny jen za podmínek stanovených v úpravě výkonu rozhodnutí srážkami ze mzdy v občanském soudním řádu54); těmito podmínkami se řídí u pohledávek, pro které byl soudem, soudním exekutorem, správcem daně nebo orgánem správního úřadu, jiného státního orgánu nebo orgánu územního samosprávného celku nařízen výkon rozhodnutí, pořadí jednotlivých pohledávek.
Nad rámec výpočtu dle exekučního řádu srážet nelze. Zákoník práce to zakazuje.
Hezký den přeje